Tuotantotietokannan relaatioiden määrän takia, hanke tutki mahdollisuutta ottaa käyttöön raportointi ja arkistotietokanta, eli data warehouse –rakenne. Mahdollisen eräajojen kautta tuotantotietokantaan muokattu/lisätty tieto siirretään normalisoimattomaan, mutta rakenteellisesti yksinkertaisempaan tietokantaan.
![](https://blogi.eoppimispalvelut.fi/vasama/files/2023/10/starschema.png)
Raportointi-tietokannan rakenteena tutkittiin tähtiskeemaa. Skeemassa yksi linkkitaulu liittää yhteen eri ulottuvuudet. Tarkkuus on yksi porokirjaus.
Title: | Dimensional query | Relational query |
0,063 | 0,672 | |
0,062 | 0,782 | |
0,078 | 0,688 | |
0,062 | 0,75 | |
0,062 | 0,735 | |
0,062 | 0,641 | |
0,062 | 0,766 | |
0,047 | 0,672 | |
0,063 | 0,641 | |
0,062 | 0,656 | |
0,063 | 0,672 | |
Average: | 0,062363636 | 0,697727273 |
Difference: | 9 % |
Kyselyiden suorittamisesta tuotantotietokantaan verrattuna raportointitietokantaan, havaittiin raportointitietokannan olevan ajallisesti hieman nopeampi.
Tärkein hyöty voisi kuitenkin olla raporttien muodostamisen helppous. Kantava ajatus raportointitietokannan hyödystä on se, että johtuen tuotantotietokannan rakenteesta, erilaisten koosteiden muodostaminen voi vaatia monimutkaisia SQL-kyselyitä, joiden muodostaminen maksaa kehitystyössä. Tällöin digitalisoinnin täysi hyöty jää käyttämättä, jos raportteja ei saada kustannussyistä muodostettua, vaikka sähköinen tieto ne mahdollistaisi.
Tarkoitus on helpottaa ja madaltaa kynnystä päästä hyödyntämään kerättyä tietoa. Vaikka Data warehouse:n rakentaminen lisää kehityskustannusta alussa, voi se maksaa itsensä takaisin tiedon hyödynnettävyyden helppoudessa. Omissa testeissä huomattiin selkeästi raportointitietokantaan muodostettavien kyselyiden helppous verrattuna tuotantotietokantaan.
Erillinen raportointitietokanta auttaa myös lieventämään tuotantotietokannan laskennallista taakkaa, mutta tämä hyöty on porotaloudessa johtuen käyttäjien vähäisen määrän vuoksi merkityksetöntä.